Kristersson, backa upp Europas cleantech-industri
Som ordförande spelar Ulf Kristersson en huvudroll på EU:s toppmöte nu på torsdag och fredag. Kommer statsministern välkomna kommissionens förslag om tillfälligt flexiblare statsstödsregler och stödja Europas gröna industriomställning? Det undrar den europeiska branschorganisationen för solcellstillverkare ESMC.
![Den europeiska solcellsindustrin är liten, fragmenterad och satt under hård press efter ett decennium av aggressiv industripolitik från Kina, skriver debattörerna som hoppas att Ulf Kristersson välkomnar EU-kommissionen förslag om bland annat tillfälligt
flexiblare statsstödsregler.](https://www.altinget.se/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.se/images/article/45191/19947.jpg)
Johan Lindahl och Žygimantas Vaičiūnas
Generalsekreterare för European Solar Manufacturing Council (ESMC) respektive policydirektör och tidigare energiminister för Litauen.Statsminister Ulf Kristersson, som ordförande i EU kommer du att spela en huvudroll på EU:s toppmöte nu på torsdag och fredag.
Vi vill hävda att de svenska prioriteringarna under ordförandeskapet; säkerhet, konkurrenskraft, grön omställning och demokratiska värden, alla kommer att stärkas om Sverige tillfälligt bryter mot sitt traditionella motstånd för industrisubventioner och i stället stöttar EU-kommissionens förslag om stöd till Europas nu hårt pressade cleantech-industri, i synnerhet till solcellstillverkningsindustrin.
Inhemsk europeisk solcellstillverkning skulle stärka Europas ställning gentemot odemokratiska länder
Att kraftigt bygga ut de förnybara kraftslagen, och i synnerhet solenergin, är det snabbaste och mest kostnadseffektiva sättet att göra oss fria från fossilberoendet från Putins Ryssland.
Stärk Europas ställning
I EU-planen REPowerEU utgör en snabb utbyggnad av decentraliserad solkraft en av grundstenarna och målsättning om 600 GW solcellskapacitet till 2030 innebär att de årliga installationsvolymerna kommer behöva dubblas jämfört med nu.
Både solkraften och vindkraften växer så det knakar. I fjol passerade sol- och vindkraften kärnkraftens elproduktion i det europeiska nätet och enligt Bloomberg NEF stod solkraften för 48 procent av all adderad ny elproduktionskapacitet i världen under 2021.
Baksidan är att den europeiska solcellsindustrin i dag är liten, fragmenterad och satt under hård press efter ett decennium av aggressiv industripolitik från Kina, och på senare år även från Indien och USA.
Den totala europeiska handelsbalansen för solceller och moduler uppgick till minus 11,4 miljarder euro under 2021. Denna kostnad för import av hårdvara skulle såklart kunna användas för att skapa industri och jobb i Europa i stället. Inhemsk europeisk solcellstillverkning skulle stärka Europas ställning gentemot odemokratiska länder så som Ryssland, men framfört allt minska importberoende av solcellsmoduler och annan cleantech från Kina.
Kapplöpning pågår
Det sker just nu en geopolitisk kapplöpning mellan supermakterna Kina, Indien och USA, där alla tre erbjuder subventioner till cleantech-industrin, samt tullar eller exportförbud gentemot varandra. I synnerhet USA, som med det kraftiga stöd som lanserats genom Inflation Reduction Act, siktar på att bryta Kinas dominans inom området.
Om inte EU som enhet reagerar är risken stor att vår kontinent blir akterseglade och vi kommer få se investeringar och jobb gå till de tre andra huvudaktörerna på den globala spelplanen.
Med detta som bakgrund välkomnar vi, som den europeiska solcellsindustrins företrädare, att EU-kommissionen nu presenterat ett konkret förslag för hur europeisk cleantech-industri ska kunna räddas (A Green Deal Industrial Plan for the Net-Zero Age, EU-kommissionen 1/2-23). Förslaget bygger på förenklade statsstödsregler för att underlätta europeiska investeringar i tillverkning av solceller, vindkraft, batterier, vätgas, med mera och ger möjligheten till EU länder att införa stödprogram till en europeisk hållbar industri.
Ingen jämn spelplan
Statsminister Ulf Kristersson, vi har försökt förstå var Sverige och det svenska ordförandeskapet står i frågan om stöd till Europas gröna industriomställning, men hittills har attityden varit avvaktande.
I dag finns ingen jämn global spelplan, det är snarare spel mot ett mål och det är Europa som måste försvara sig. EU-kommissionens förslag syftar till att ändra på detta genom att främst använda EU:s befintliga stödsystem till investeringar i cleantech och genom en tillfällig förenklad tillämpning av EU:s annars strama statsstödsregler.
Statsminister Ulf Kristersson, den gröna energiomställningen är en av svenska ordförandeskapets prioriteringar. Kommer du därför att välkomna EU-kommissionens förslag om tillfälligt flexiblare statsstödsregler, liksom möjligheten att aktivt stödja gröna industriinvesteringar?