Den sociala ekonomin kan lösa Sveriges största samhällsutmaningar
Vi har länge arbetat för att visa vilken kraft det finns inom den sociala ekonomin. Nu väntar vi på att regeringen ska skrida till verket med en handlingsplan, skriver Gordon Hahn, ordförande Coompanion Sverige, och Ulrica Persson, ordförande Skoopi.
![ Vi ser att det även i Sverige behövs många aktörer för att ge bidrag till den sociala välfärden, skriver debattörerna.](https://www.altinget.se/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.se/images/article/52627/25671.jpg)
![Gordon Hahn](https://www.altinget.se/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.se/images/person/2526/gordon-hahn.jpg)
Gordon Hahn
Ordförande Coompanion Sverige![Ulrica Persson](https://www.altinget.se/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.se/images/person/1876/ulrica-persson.jpg)
Ulrica Persson
Ordförande De arbetsintegrerande sociala företagens intresseorganisation (Skoopi)EU-kommissionen har under många år haft fokus på att stärka den sociala ekonomin. Den förstår att den sociala ekonomin bidrar till att bygga ett starkt samhälle, även för de grupper som annars lätt hamnar utanför samhällsbygget. Dessutom bidrar den sociala ekonomin till att bygga motståndskraftiga samhällen.
Samhälleliga mål framför vinst
I Sverige har vi en lång tradition av att det offentliga och allmänna ska tillgodose medborgarnas behov av socialt stöd, infrastruktur och välfärdsservice. I många andra europeiska länder har det allmänna inte haft samma framträdande roll, där är den sociala ekonomin starkare och en mer naturlig del av samhällsbygget.
Kommissionen definierar social ekonomi som verksamheter som prioriterar individ- och samhälleliga mål framför vinst. Verksamheterna investerar i huvudsak sitt överskott för att uppnå sina mål och kännetecknas av ett demokratiskt styrelseskick. Vi ser att det även i Sverige behövs många aktörer för att ge bidrag till den sociala välfärden. Staten klarar inte längre ensamt av att uppfylla de högt ställda målen i det svenska samhällsbygget.
Den 6 juli 2022 antog Europaparlamentet med klar majoritet kommissionens handlingsplan för att stärka den sociala ekonomin. Därefter lade Europeiska rådet fram en rekommendation till medlemsländerna, som godkändes den 27 november 2023.
Ta fram en handlingsplan
I Sverige behandlades rekommendationen i arbetsmarknadsutskottet den 19 september. När rekommendationen slutligen bereddes på regeringssammanträdet den 2 oktober beslutade regeringen enligt följande: ”Regeringen avser att vid rådsmötet ställa sig bakom en politisk överenskommelse av rådsrekommendation om utveckling av ramvillkor för den sociala ekonomin.”
Staten klarar inte längre ensamt av att uppfylla de högt ställda målen i det svenska samhällsbygget.
Som företrädare för delar av den sociala ekonomin i Sverige har vi med intresse följt framtagandet av både handlingsplanen hos Europakommissionen och sen även rådsrekommendationerna och ser med glädje att regeringen ställde sig bakom dessa.
Vi har länge arbetat för att visa vilken kraft det finns inom den sociala ekonomin och på vilket sätt den kan bidra till att lösa stora samhällsutmaningar, som till exempel långtidsarbetslöshet, energiförsörjning, bostadsbrist, livsmedelsförsörjning samt levande landsbygder och städer.
Nu väntar vi med spänning på vilka konkreta åtgärder som regeringen kommer att sätta igång med för att följa rådsrekommendationerna, och en handlingsplan för den sociala ekonomin i Sverige.