Attention: Diagnoser är ingen ”superkraft” i arbetslivet
En ny enkätundersökning visar att personer med NPF-diagnoser har en utsatt situation på arbetsmarknaden. På grund av bristande kunskap går arbetsplatser miste om personer med unika förmågor som kan vara stora tillgångar, skriver Anki Sandberg, ordförande för Riksförbundet attention.
![En stökig arbetsmiljö gör det svårt för de som är ljud- och intryckskänsliga att prestera sitt bästa, skriver debattören.](https://www.altinget.se/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.se/images/article/37427/14850.jpg)
![Anki Sandberg](https://www.altinget.se/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.se/images/person/2706/ann-kristin-sandberg.jpg)
Anki Sandberg
Förbundsordförande Riksförbundet attentionAlla som kan ska jobba, låter det allt oftare från våra politiker. De flesta håller nog med om det, men får alla som vill jobba? Den enkätundersökning som vi inom Riksförbundet attention nyligen har gjort visade att personer med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar (NPF) löper betydligt större risk att hamna i arbetslöshet och sjukskrivning än andra.
Mångas brottas med utmattning
Enkäten besvarades av 1 067 personer. Av dessa arbetade 38 procent heltid, 27 procent deltid, 18 procent var arbetslösa och 15 procent var sjukskrivna. Deras svar visar att NPF-diagnoser som adhd och autism knappast är en ”superkraft” i arbetslivet.
Visserligen upplever 27 procent av de svarande sin NPF-diagnos som en tillgång på jobbet. De lyfter ofta fram sin förmåga att kunna hyperfokusera, ”tänka utanför boxen” eller hålla ett högt tempo. Det är helt klart förmågor som är bra att ha i arbetslivet, om man kan hantera dem. Men använder man dem hela tiden kan det lätt blir för mycket. Av svaren framgår att många brottas med återkommande perioder av utmattning och sjukskrivning.
Konsekvenserna av att arbetstagaren inte vågar berätta om sin NPF-diagnos är att de heller inte får det stöd och den förståelsen på arbetsplatsen som de har behov av.
Mindre glädjande är att 69 procent upplever sin NPF-diagnos som en nackdel på jobbet. Många nämner att det är svårt med relationerna på jobbet och att missförstånd lätt uppstår. En stökig arbetsmiljö gör det också svårt för de som är ljud- och intryckskänsliga att prestera sitt bästa.
Negativa attityder på jobbet
Alarmerande är också att så många som 51 procent inte vågar berätta om sin funktionsnedsättning på sin arbetsplats. Det ser vi som ett uttryck för rädsla att bli sämre behandlad på grund av sin diagnos. Hela 25 procent uppger att de ofta eller vid några tillfällen har känt sig mobbade eller trakasserade på grund av sin diagnos.
Utöver det upplever 37 procent att de har känt negativa attityder från arbetsgivaren. Konsekvenserna av att arbetstagaren inte vågar berätta om sin NPF-diagnos är att de heller inte får det stöd och den förståelsen på arbetsplatsen som de har behov av.
Utsatt situation på arbetsmarknaden
Endast 20 procent av de som svarade har stöd från Arbetsförmedlingen. Det är ett tydligt tecken på att de arbetsmarknadsinsatser och stödåtgärder som erbjuds är otillräckliga och dåligt anpassade till vår medlemsgrupp. Att fokus läggs på att söka många olika jobb och återkommande kontroller i form av löpande aktivitetsrapporter, ofta utan hjälp och stöd, är väldigt stressande för många.
Enkäten visar att personer med NPF-diagnoser har en utsatt situation på arbetsmarknaden. På grund av bristande kunskap går arbetsplatser miste om personer med unika förmågor som kan vara stora tillgångar.
För att komma till rätta med detta har vi tagit fram följande förslag på förbättringar:
- Ökad öppenhet – det borde vara en självklarhet att man kan berätta som sin funktionsnedsättning utan risk för negativ särbehandling.
- Stopp för all diskriminering där alla med en viss diagnos utestängs från vissa yrken.
- Rekrytering med plats för mångfald och fokus på individens resurser.
- Snabba och individuellt anpassade insatser från Arbetsförmedlingen.
- Stöd till arbetsgivare i form av utbildning och information om hur de kan stötta sin nya medarbetare.
- Bättre samverkan mellan Försäkringskassan och Arbetsförmedlingen för att underlätta övergången mellan sjukförsäkringen och arbetslivet.