M: Gör riktig nytta för miljön – exportera det svenska modeundret
DEBATT. Kemikalieskatten på kläder och skor har fått massiv kritik. Regeringen borde ta fasta på att Sveriges modeindustri ligger i framkant vad gäller hållbarhet och samtidigt arbeta för en tuffare kemikaliepolitik på europeisk nivå, skriver Jessica Rosencrantz (M).
!["Tillfället för regeringen att driva frågan på EU-nivå kan inte bli bättre."](https://www.altinget.se/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=2560,f=jpeg/https://legacy.altinget.se/images/article/25116/10983.jpg)
Jessica Rosencrantz (M)
Riksdagsledamot och miljö- och klimatpolitisk talesperson
Omställningen är en av vår tids viktigaste frågor. Alla delar av samhället måste bidra. Den svenska modeindustrin har under lång tid arbetat för att minska sina textiliers miljöpåverkan. Ändå meddelade regeringen nyligen att den går vidare med planerna på en kemikalieskatt på kläder och skor.
I stället för att tynga den svenska modeindustrin med fler skatter nationellt borde regeringen stolt visa upp det svenska modeundret för omvärlden och driva på för att fler länder följer i dess fotspår och fasar ut farliga kemikalier. Det skulle göra riktig miljönytta.
"Trots massiv kritik"
Kemikalieskatten på kläder och skor som tillverkas och säljs i Sverige är en del av januariavtalet. Utredningen presenterades i våras. Trots massiv kritik från remissinstanserna om att skatten inte kan förväntas bidra till ökad miljönytta har regeringen meddelat att den går vidare med förslaget.
I stället för att straffa svenska företag som ligger i framkant på en global marknad borde regeringen arbeta för en tuffare kemikaliepolitik internationellt om den vill göra skillnad på riktigt.
Jessica Rosencrantz (M)
Miljö- och klimatpolitisk talesperson
Skatten ska vara på 40 kronor per kilo för kläder och skor som innehåller vissa skadliga kemikalier. Som förslaget är utformat ska dock alla företag som säljer kläder och skor betala skatten, för att sedan erbjudas en möjlighet att ansöka om återbetalning i efterhand med upp till 95 procent.
Det innebär att även de företag som gjort ett medvetet val att fasa ut farliga kemikalier tvingas betala skatten. Enligt utredaren gäller detta för över 80 procent av alla kläder. Därutöver tillkommer kostnader för byråkrati och pappershantering.
Slag mot cirkulär ekonomi
![Jessica Rosencrantz (M).](https://legacy.altinget.se/images/article/25116/9620.jpg)
Till och med second hand-kläder omfattas av skatten i vissa fall. Det är ett slag mot den cirkulära ekonomin där återanvändning av en produkt alltid är att föredra framför återvinning eller bortskaffande. Enligt Naturvårdsverket är tiden ett plagg används viktigare än allt annat, som hur, var och av vilket material det är tillverkat, ur miljösynpunkt.
Skatten är kontraproduktiv
Förslaget har fått hård kritik från remissinstanserna. Kemikalieinspektionen slår fast att skatten riskerar att ”hämma substitutionsarbetet, att byta ut farliga ämnen, eftersom det inte är möjligt att göra ett fullständigt avdrag för varor som inte innehåller de ämnen som omfattas av skatten.” Det innebär i klartext att skatten är rent kontraproduktiv för arbetet med att fasa ut farliga ämnen.
Skatten blir extra skadlig om man betänker att svenska modeföretag redan ställer hårdare miljökrav på sina leverantörer än konkurrenter från andra länder, genom reducerad vatten- och energiförbrukning och utfasning av farliga kemikalier.
Svenska företag har också under lång tid varit engagerade och drivande i en mängd olika internationella certifieringar och miljömärkningar, inklusive EU:s egen miljömärkning Eco-label, som ställer krav på begränsad kemikalieanvändning.
Reach-förordningen
Modeindustrin och handeln är globalt konkurrensutsatta branscher. En skatt som ensidigt träffar svenska företag kommer att snedvrida konkurrensen när konsumenter kan fortsätta handla billigare från utländsk e-handel. I stället för att straffa svenska företag som ligger i framkant på en global marknad borde regeringen arbeta för en tuffare kemikaliepolitik internationellt om den vill göra skillnad på riktigt.
I dagsläget kan störst nytta göras på europeisk nivå. EU har genom Reach-förordningen världens mest ambitiösa kemikalielagstiftning. EU är också världens största ekonomi och kan påverka globala standarder och ställa miljökrav i förhandlingar om frihandelsavtal.
Kemikalierna som utredaren föreslår ska omfattas av skatten finns alla antingen på Reach förteckning över ämnen med särskilt farliga egenskaper eller anses uppfylla kriterierna för att platsa där. Syftet med Reach är att dessa kemikalier på sikt ska fasas ut och ersättas med kemikalier med mindre farliga egenskaper.
Regeringen borde arbeta för att alla de skadliga kemikalierna tas upp i Reach och använda medlemsländernas möjlighet att ta initiativ till att fasa ut och förbjuda kemikalierna i hela EU. Det skulle ha en miljöstyrande effekt på produktion och konsumtion både i Sverige, Europa och globalt.
Rätt läge att driva frågan
Tillfället för regeringen att driva frågan på EU-nivå kan inte bli bättre. Den nya EU-kommissionen har genom Green Deal lanserat EU:s mest ambitiösa miljöprogram någonsin. I princip all miljölagstiftning inklusive kemikalielagstiftningen ska ses över under mandatperioden. Dessutom ska en helt ny strategi för textilindustrins omställning tas fram.
Sverige har en modeindustri som ligger i framkant vad gäller hållbarhet. Det borde regeringen ta fasta på genom att i EU och globalt verka för att fler ställer om. Exportera det svenska modeundret – det skulle göra skillnad för miljön på riktigt.
![](https://www.altinget.se/cdn-cgi/image/q=80,fit=crop,w=64/https://legacy.altinget.se/images/person/106/jessica-rosencrantz.jpg)